Elvi Bírósági Határozat
Ügytörténet kapcsolat A gráf kirajzolja a Bírósági Határozatok Gyűjteményébe tartozó egyedi érdemi határozatok ügytörténetét, ennek segítségével végigkövethetjük egy adott eset bírósági rendszerben megtett útját. A gráf dobozai az ügyszámokat tartalmazzák, bármely elemre kattintva megnyílik az adott határozat szövege. Az aktuális, éppen megnyitott határozat doboza sötétebb kék hátérrel jelenik meg a gráfban. Előfordulhat, hogy egyes bírósági döntések megnyitását követően nem látható gráf, ennek az az oka, hogy az adott döntés előzményhatározatai nem találhatók meg a rendszerben (pl. mert nem került közzétételre a BHGY-ban). Szerkesztett határozatok és azok alapjául szolgáló egyedi érdemi határozatok kapcsolata Az ún. szerkesztett döntések alatt a Kúria korábbi elvi iránymutatási eszközeit (EBH, EBD), illetve a Kúria és más bíróságok különböző folyóiratokban közzétett szerkesztett határozatait (BH, BDT, KGD, AVÉ) értjük. A gráf megrajzolja a szerkesztett határozat és az annak alapjául szolgáló egyedi érdemi határozat közötti kapcsolatot, így azt, ha valamely egyedi érdemi határozat alapján elvi bírósági határozat (EBH) vagy elvi bírósági döntés (EBD), bírósági határozat (BH), BDT, KGD vagy AVÉ született.
- Elvi bírósági határozat - Érthető Jog
- Jogszabályfigyelő 2022 – 13. hét - Jogászvilág
- Jogtár®-kisokos: Döntvénygráf a Jogtáron - Jogászvilág
Elvi Bírósági Határozat - Érthető Jog
A bírósági jogalkalmazás egységének biztosítása a Kúria feladata. A Kúria e feladatának ellátása körében jogegységi határozatokat hoz, kollégiumi véleményeket fogad el és - a Kúria határozatainak hivatalos gyűjteményében - elvi bírósági határozatokat és elvi bírósági döntéseket tesz közzé. Az elvi bírósági határozatok és az elvi bírósági döntések kiválasztására és közzétételére a Kúrián büntető, polgári, gazdasági, munkaügyi és közigazgatási szakágú elvi közzétételi tanács működik. Az elvi közzétételi tanács az elnökből és további 4 tagból áll. Ha a Kúria ítélkező tanácsa valamely, a társadalom széles körét érintő vagy a közérdek szempontjából kiemelkedő jelentőségű ügyben elvi kérdésekre is kiterjedő határozatot hozott, a tanács elnöke a határozat írásba foglalását követően haladéktalanul köteles arról az érintett szakág szerint illetékes kollégiumvezetőt tájékoztatni. A kollégiumvezető a határozatot az elvi közzétételi tanács elé terjeszti, amely indokolt esetben dönt annak elvi bírósági határozatként történő közzétételéről.
A kérdés ilyen esetekben, hogy ki a felelős a rejtett hiba miatt? Valóban rejtett volt a hiba? A használt ingatlanok vásárlása során is a Polgári Törvénykönyv hibás teljesítésre vonatkozó rendelkezéseit kell figyelembe venni. Ez adja meg a választ arra a kérdésre, hogy ki a felelős. A törvény szerint az eladó hibásan teljesít, vagyis az eladó felel, ha az adásvételkor az ingatlan nem felel meg a szerződésben vagy jogszabályban megállapított minőségi követelményeknek. DE… és itt jön a kivétel! Akkor, ha a vevő a szerződés megkötésekor ismerte a hibát, vagy azt ismernie kellett, már nem felel az eladó, vagyis nem lesz hibás a teljesítése. Ez elég egyértelműnek tűnik, hol itt a kérdés, amivel a Kúriának foglalkoznia kellett? Mikor mondhatjuk, hogy a vevő ismerte a hibát, vagy azt ismernie kellett? A Kúria egy elvi bírósági határozatban adott támpontot a válaszhoz. Kimondta ugyanis, hogy "az ismert hibák körébe azok a hibák tartoznak, amelyekről a jogosultnak a szerződéskötéskor ténylegesen tudomása volt. "
Jogszabályfigyelő 2022 – 13. Hét - Jogászvilág
Elvi bírósági határozat: mi ez és kötelező-e mindenkire? Ahhoz, hogy értsük, miért fontos tudnunk, hogy a Kúria, azaz a legfőbb bíróság mit is mond a kérdésben, érdemes megismernünk az elvi bírósági határozat fogalmát. Hazánkban jogszabályok határozzák meg, hogy egy-egy ügyben mit kell figyelembe venni, mit kell követni. Ezzel ellentétes például az Amerikai Egyesült Államok jogrendszere, ahol a korábbi bírósági döntéseknek, úgynevezett precedenseknek sokkal nagyobb szerep jut. (A precedens jelentése előzetes, irányadó eset. ) Visszatérve a hazai földre... Szembe kellett nézni azzal, hogy egy-egy jogszabályt nem mindenki egyformán értelmez. Vagyis ugyanabban az ügyben előfordulhat, hogy két különböző bíróság eltérő döntésre jut. Ez pedig nyilvánvalóan bizonytalansághoz vezet, ami senkinek sem jó. Bár nálunk nincs precedens jog, mégis szükséges, hogy a fontos kérdésekben legyen egységes iránymutatás. Ezért a Kúria jogosult a jog egységesítése érdekében például úgynevezett elvi bírósági határozatokat (rövidítve: EBH) hozni.
Az elvi bírósági határozatok egy konkrét ügy kapcsán adnak iránymutatást, hogyan értelmezzük az érintett törvényi előírást. Az elvi bírósági határozatokat minden bíróságnak figyelembe kell vennie. Ha nem tenné és az ügy a Kúria elé kerülne, nyilvánvalóan az elvi bírósági határozat alapján születne meg a végső döntés. Bár egy elvi bírósági határozat nem egyenlő a törvénnyel, gyakorlati oldalról megközelítve egyértelműen mondhatjuk, hogy a benne foglaltakat érdemes követnünk, ha el akarunk dönteni egy kérdést. A rejtett hibák vitás kérdései A használt ingatlanok adásvétele során nem egyszer merült már fel probléma. A vevő beköltözött és kiderült, hogy a fűtési rendszer nem működik, a tető beázik, a kémény egy kisebb széltől is ledőlt, egészen odáig, hogy a parketta felpúposodott, a fürdőben leesett a csempe a falról és még hosszan lehetne sorolni. A kérdés ilyen esetekben, hogy ki a felelős. Rejtett volt a hiba? A használt ingatlanok vásárlása során is a Polgári Törvénykönyv hibás teljesítésre vonatkozó rendelkezéseit kell figyelembe venni.
Jogtár®-Kisokos: Döntvénygráf A Jogtáron - Jogászvilág
A megbízható jogi képviselő Kocsis és Szabó Ügyvédi Iroda (1) 266-6621, Minden jog fenntartva – –
II. A BHGY-knak "beszélő" címet adtunk: megmondják magukról, hogy mi az ügy tárgya, melyek voltak az alkalmazott lényeges jogszabályok és kik voltak a bírók. Például: "A Kúria Pfv. 21470/2018/4. számú precedensképes határozata személyiségi jog megsértése tárgyában. [1997. évi CLIV. törvény (Eütv. ) 219. §, 2013. évi V. törvény (Ptk. ) 2:42. §, 2:50. §] Bírók: Baka András, Istenes Attila, Pataki Árpád". Így például a címkereső mezőbe beírt szótöredékekkel megkereshetjük, hogy: az Infotv. 27. §-ának alkalmazásával milyen ítéletek meghozatalában vett részt Baka András ( kép), vagy a Kúria milyen ítéleteket hozott gyermekelhelyezés megváltoztatása tárgyában ( kép), vagy Osztovits András milyen ítéletek meghozatalában vett részt érvénytelenség tárgyában, de kizárva ebből a részleges érvénytelenségben hozott ítéleteket ( kép). Hangsúlyozandó, hogy a precedenskeresőben csak a "precedensképes" kúriai határozatok szerepelnek, tehát azok az ítéletek, amelyeket 2012. január 1-jét követően hoztak és a megjelentek.